KORAĆ: Podeljenoj Srbiji trebaju jasne odluke http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif <http://www.dnevnik.co.yu/modules.php?name=News&new_topic=14> Čitav niz institucija našeg društva u velikoj meri je ugrožen, a da mi i nemamo pravu analizu kako to da zaustavimo. Čak i onaj manji broj institucija koje smo, s velikom mukom, izgradili posle 2000. godine, gubi autoritet – a kada institucije izgube autoritet, jednako je kao da ih nema. Formalno postoje, ali ih ljudi više ne poštuju, kaže za „Dnevnik“ lider SDU i narodni poslanik Žarko Korać.– Postoje dva važna uzroka ovakvog stanja. Prvi što imamo politku koja je marketinška i radi se samo ono što donosi poene. Sada se vidi cena te marketinške politike i popularnosti. Tamo gde se odluke ne donose i ne zauzimaju stavovi, stvari se rastaču. Drugi uzrok za rušenje institucija je to što DS, na neki način, veruje u princip konsenzusa ili sabornosti, pa se pretpostavlja da su odluke u interesu građana i Srbije kao države takve već po prirodi stvari da bi najveći broj ljudi trebalo da ih prepozna. To je lepa ideja, ali, na žalost, nije tačna. Moram da vas podsetim da je Boris Tadić na predsedničkim izborima dobio svega 200.000 glasova više od Tomislava Nikolića. Srbija je, dakle, duboko podeljena i moraju se donositi jasne odluke, u skladu sa izbornom voljom i političkom opcijom koja je na vlasti. Nekad, međutim, imate utisak da politička opcija na vlasti donosi odluke više u interesu onih koji su izgubili izbore, nego onih koji su ih dobili. Uostalom, politika „i Kosovo i Evropa“, „i Srbija i svet“, „i crkva i sekularno“, „i ima autonomija i nema autonomije Vojvodine “, na svakom koraku doživljava poraz, zato što nije moguća. Jer, mora se imati jasan stav, pa bio on pogrešan ili ispravan. Ali se mora imati! Dokle se može vladati bez tog jasnog stava? – Još neko vreme, ali konsekvence će biti jako loše. Mislim da će se morati ići na rekonstrukciju Vlade; u suprotnom, bliže nam se vanredni izbori. Kada imate, s jedne strane vlast koja ne donosi odluke, a s druge strane ekonomsku krizu, ne može se predugo održavati iole razumna atmosfera u zemlji. Možda je slučaj statuta Vojvodine najjasniji primer za ovo o čemu pričam. Pokrajinski parlament je ogromnom većinom usvojio Predlog statuta, a vlada do danas nije našla za shodno da se o tom aktu izjasni, niti je DS rekla šta misli. U međuvemenu svi su o tome štošta rekli, stvoren je prostor da se javi čak i Crkva, i to sa jasnom političkom ocenom. Dakle, očigledno je da imate pitanje oko kojeg ne postoji konsensus unutar DS, pa se ono gura u stranu i pravite se da ne postoji. To je, uostalom, obrazac kako funkcioniše vlast već šest meseci. Očigledno je da je unutrašnja stuktura ZES-a čak i mnogo kompleksnija no što izgleda spolja, a postavlja se i pitanje unutrašnjih odnosa u samoj Demokratskoj stranci. Protiv statuta barjaktari Miloševićeve ratne politike – Deluje zloslutno što najenergičnije protivljenje statutu Vojvodine stiže od onih koji su, inače, bili podržavaoci ratne Miloševićeve politike.Čovek se nekada pita koliko oni treba da dožive političkih poraza, da bi prestali da se bave politikom. Inače, u Beogradu se često govori i piše o separatističkim tendencijama u Vojvodini, što je potpuno nerazumno. U Vojvodini objektivno ne postoje snage koje traže njeno izdvajanje kao posebne države, a što bi, inače, bilo i potpuno besmisleno pošto je većinsko stanovništvo srpsko. S druge strane, kada je odnos Vojvodine i Srbije u pitanju, jedan izuzetan bitan faktor se retko uzima u obzir, a on je istorijski. Istorijska tradicija Vojvodine je da povećava svoju autonomiju, a Srbije da je centralizovana sa jakom lokalnom samoupravom. Dakle, dva dela Srbije imaju različite političke istorije. Ali to je objektivan problem, koji pametna vlast može da reši. Nažalost, umesto toga, vi imate istu vlast u Vojvodini, Beogradu i Srbiji, iste stranke su na vlasti, a međusobno nisu u stanju da se dogovore. Najavili ste moguću rekonstrukciju Vlade. Ko bi bili novi partneri vlasti? – Tek sledeći izbori bi rešili problem odnosa dva dela radikalne stranke i odgovorili na pitanje u kakvoj koaliciji DS želi da nastupi. Ili, možda, želi da ide sama. Demokratska stranka je dobila ovoliki broj gasova zato što je išla u velikoj koaliciji, ali se u njoj nalaze i stranke koje sada samo formalno participiraju u vlasti. Čini mi se da ZES sada pokriva ogromne razlike koje postoje unutar demokratske opcije, te mi se stoga čini da bi demokrate, ako bi nastupile samostalno, po završetku izbora ipak pravile logičnije koalicije. A što se moguće rekonstrukcije Vlade tiče, ona bi bila u okviru stranaka koje su već na vlasti. Mislim da nije realno proširenje vladajuće koalicije. Logičnije mi je da se ide na izmenu same strukture Vlade, uz promene na pojedinim ministarskim pozicijama, jer se pokazalo da su pojedina personalna rešenja loša, odnosno da neki resori ne rade kako treba. Ali centralno pitanje je može li da postoji ijedna vlada, a da odluke donosi neko drugi, u ovom slučaju predsednik Srbije. U ovom trenutku sve glavne strateške odluke donose se van Vlade. Mislite li da je Boris Tadić baš toliko moćan? – Ne mislim da je toliko moćan, već da je DS tako zamislila strukturu vlasti: da se samo na jednom mestu donose ključne odluke. S. Stanković http://www.dnevnik.co.yu/themes/ABD/images/tabs/empty.gif http://www.dnevnik.co.yu/modules.php?name=News&file=article&sid=50824
image001.png
Description: Binary data
image002.png
Description: Binary data
image003.png
Description: Binary data